A váddal szembeni elvárások az Emberi Jogok Európai Bíróságának gyakorlatában - Czédli-Deák Andrea (IUSTUM AEQUUM SALUTARE, 2024)
A tisztességes tárgyalás lefolytatásának egyik alapvető biztosítéka, hogy a vádlott számára már a vádirat kézbesítésekor megismerhetővé váljék, hogy pontosan mely cselekmény elkövetését rója a terhére a vádhatóság. Az Emberi Jogok Európai Bírósága (EJEB) több ítéletében felvázolta, hogy az érdemi védekezés lehetőségének megteremtése érdekében a vádnak mely garanciális követelményeknek kell megfelelnie. A problematika mélyre ható, tudományos igényű feldolgozása legutóbb egy 2008-ban megjelent tanulmány keretében valósult meg, amely mindazonáltal rávilágított arra, hogy az emberi jogi ítélkezésben – ezen időpontig – nem alakult ki egységes gyakorlat a tekintetben, hogy a tisztességes eljárás követelményének való megfeleléshez elegendő-e a vádlott részéről a vád tárgyát képező tényeknek és azok változásának az ismerete vagy a bíróságnak emellett folyamatosan biztosítania kell a megváltozott jogi minősítés megismerésének a lehetőségét. Az eltelt hosszabb idő esetjoga újabb tudományos vizsgálódásnak biztosított terepet a tekintetben, hogy egységesedett-e az emberi jogi fórum ingadozó követelményrendszere, és kialakult-e mára egy olyan következetes, a tagállami bíróságok által követendő iránymutatás, hogy milyen körben és módon kell a terheltet tájékoztatni a vád aktuális tartalmáról. Jelen tanulmány az elmúlt több mint 15 évben közzétett, e tárgykört érintő ítéletek feldolgozása révén törekszik következtetést levonni az EJEB hatályos álláspontjára.