rdf-syntax-grammar
mods:
  schema location: http://www.loc.gov/mods/v3 http://www.loc.gov/standards/mods/v3/mods-3-2.xsd
  title info:
    title: Rövidvers, önarckép-vers, rajzvers
    sub title: Szó-és-kép viszonyok a későmodernség és a közelmúlt magyar lírájában
  name:
    name part: Zámbó Bianka
    role:
      role term: creator
  name:
    name part: Osztroluczky Sarolta
    role:
      role term: ths
  type of resource: text
  genre: theses
  origin info:
    place:
      place term: hu
    date issued: 2024
    issuance: monographic
  language:
    language term: hun
  physical description:
    form: elektronikus dokumentum
    extent: 206
  abstract: Doktori kutatásom során a későmodernség és a közelmúlt magyar lírájában megjelenő három verstípust vizsgáltam, a rövidverset, az önarckép-verset és a rajzverset. A verstípusok nyelvi, poétikai és retorikai körülhatárolása közben nyilvánvalóvá vált számomra, hogy a szó–és–kép viszonyoknak kiemelt szerepük van ezeknél a szövegeknél. A rövidversek „kéz és láb nélküliségük” miatt vonzzák a vizuális paratextusokat, az önarckép-versek az ekphraszisz alakzatán keresztül, valamint a képzőművészetben fellelhető műfaji pandant okán, míg a rajzversek medialitásuk képi túlsúlya miatt értelmezhetők ebből a szempontból. A rövidvers című fejezetben a verstípusként tételezett rövidvers magyar költészeti hagyományát vizsgáltam. Feltételezésem az volt, hogy Weöres Sándor egysoros, Oravecz Imre Héj című kötetének kétsoros és Simon Márton Polaroidok című kötetének számozott rövidversein keresztül kijelölhető ennek a 20. század második felétől a közelmúlt irodalmáig tartó verstípusnak az irányvonala. Az önarckép-versekről szóló fejezetben az irodalom és a képzőművészet érintkezésének egy kiemelkedő területét, az önarckép verstípus későmodern és közelmúltbeli alkotásait (többek között Weöres Sándor, Pilinszky János, Nemes Nagy Ágnes, Petri György, Orbán Ottó, Csoóri Sándor, Tandori Dezső és Kovács András Ferenc verseit) interpretáltam. Az önarckép verstípus sajátossága, hogy egy képzőművészeti műfaj révén határoz meg egy alapvetően verbális, bár a képiség közlésére is alkalmas irodalmi formát, a verset. A Rajzvers című fejezetben pedig a Tandori Dezső költészetében megjelenő, általam „rajzverseknek” nevezett, a költő kézírásából és kézi rajzaiból kiépülő szó–és–kép alakzatokat definiáltam, kategorizáltam és elemeztem. Az általam keretezett, majd verstípusként tárgyalt rövidvers, önarckép-vers és rajzvers a modernség utáni magyar líra mikró jelenségeinek tekinthetők, melyek a korszak nyelvtapasztalatának átalakulásáról, vizualitás felé fordulásáról tanúskodnak. Úgy vélem, hogy az elemzett…
  note: Zámbó Bianka
  note: Disszertacio
  identifier: https://disszertacio.ppke.hu/id/eprint/555/15/BTK_DD_2024_zambo.pdf
  identifier: https://disszertacio.ppke.hu/id/eprint/555/3/BTK_DD_2024_zambo_tezis_hun.pdf
  identifier: https://disszertacio.ppke.hu/id/eprint/555/1/BTK_DD_2024_zambo_tezis_eng.pdf
  record info:
    record content source: PPKE Disszertáció Repozitórium
    record creation date: 240925
    record change date: 20241114114330.0
    record identifier: diss555
    language of cataloging:
      language term: hun